Palade Põhikooli õppekava
ÜLDOSA

Palade Põhikooli õppekava on Palade Põhikooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument. Palade Põhikooli  õppekava määrab kindlaks kooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid, õppekava põhimõtted, omandatavad pädevused, õppekorralduse alused, valikained, kohustuslikud õppeained ning tunnijaotusplaani, nõuded kooliastmete ja kooli lõpetamiseks.
Palade Põhikooli  õppekava ülesanne on toetada kõigi õpilaste hakkama saamist Eesti ühiskonnas, arvestades nende erivajadusi, isikuomadusi ja kultuuritraditsioone. Palade Põhikooli õppekava koostamisel on lähtutud põhikooli riiklikust õppekavast ja koolikollektiivi kokkuleppest kooli õppesuundade ja eripära kohta, arvestades piirkondlikke vajadusi, lastevanemate ja õpilaste soove ning vaimseid ja materiaalseid ressursse.
1.	Õppe- ja kasvatuseesmärgid ning –põhimõtted.
1.1	 Palade Põhikooli sihiseade.

1.1.1 Põhikoolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilaste kasvamisele loovateks, mitmekülgseteks isiksusteks, kes suudavad ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus.
1.1.2 Palade Põhikooli missiooniks on luua läbi õppekava ja aktiivse klassivälise töö tingimused tervete, haritud, keskkonnasõbralike, eetiliste väärtushinnangutega, läbilöögivõimeliste ja õnnelike noorte inimeste kujunemiseks.
1.1.3 Põhikooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihimu ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
1.1.4 Põhikool toetab põhiliste väärtushoiakute kujunemist. Õpilane mõistab oma tegude aluseks olevaid väärtushinnanguid ja tunneb vastutust tegude tagajärgede eest. Põhikoolis luuakse alus enese määratlemisele eneseteadliku isiksusena, perekonna, rahvuse ja ühiskonna liikmena, kes suhtub sallivalt ja avatult maailma ja inimeste mitmekesisusse.
1.1.5 Põhikool aitab õpilasel jõuda selgusele oma huvides, kalduvustes ja võimetes ning tagab valmisoleku õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja elukestvaks õppeks. Põhikooli lõpetanud noorukil on arusaam oma tulevastest rollidest perekonnas, tööelus, ühiskonnas ja riigis.
1.1.6 Teadmiste, väärtushinnangute ja praktiliste oskuste omandamine ja arendamine toimub kogu kooli õppe- ja kasvatusprotsessi, kodu ja kooli koostöö ning õpilase vahetu elukeskkonna ühistoime tulemusena.
1.1.7 Kool seisab eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise ja arengu eest, seepärast pööratakse põhikooli õpetuses ning kasvatuses erilist tähelepanu eesti keele õppele.

1.2 Taotletavad pädevused
1.2.1 Riikliku õppekava tähenduses on pädevus asjakohaste teadmiste, oskuste ja hoiakute kogum, mis tagab suutlikkuse teatud tegevusalal või -valdkonnas tulemuslikult toimida. Pädevused jagunevad üld- ja valdkonnapädevusteks.
1.2.2 Üldpädevused on aine- ja valdkonnaülesed pädevused, mis on väga olulised inimeseks ja kodanikuks kasvamisel. Üldpädevused kujunevad kõigi õppeainete kaudu, ent ka tunni- ja koolivälises tegevuses ning nende kujunemist jälgitakse ja suunatakse õpetajate ning kooli ja kodu ühistöös.
1.2.3 Üldpädevused on:
1.2.3.1 väärtuspädevus – suutlikkus hinnata inimsuhteid ning tegevusi üldkehtivate moraalinormide seisukohast; tajuda ja väärtustada oma seotust teiste inimestega, loodusega, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandiga ja nüüdisaegse kultuuri sündmustega, väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt;
1.2.3.2  sotsiaalne pädevus – suutlikkus ennast teostada, toimida teadliku ja vastutustundliku kodanikuna ning toetada ühiskonna demokraatlikku arengut; teada ning järgida ühiskonnas kehtivaid väärtusi ja norme ning erinevate keskkondade reegleid; teha koostööd teiste inimestega erinevates situatsioonides; aktsepteerida inimeste erinevusi ning arvestada neid suhtlemisel;
1.2.3.3  enesemääratluspädevus – suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, oma nõrku ja tugevaid külgi; järgida terveid eluviise; lahendada iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvaid ning inimsuhetes tekkivaid probleeme;
1.2.3.4  õpipädevus – suutlikkus organiseerida õppekeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut, sealhulgas õpioskusi ja -strateegiaid, erinevates kontekstides ning probleeme lahendades; analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust;
1.2.3.5  suhtluspädevus – suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt;
1.2.3.6  matemaatikapädevus – suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades;
1.2.3.7  ettevõtlikkuspädevus – suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusi erinevates elu- ja tegevusvaldkondades; näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi; seada eesmärke ja neid ellu viia; korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi ja vastutada tulemuste eest; reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske.
1.2.4  Lähedase eesmärgiseade ja õppesisuga õppeained moodustavad ainevaldkonna. Ainevaldkonna peamine eesmärk on vastava valdkonnapädevuse kujunemine, mida toetavad õppeainete eesmärgid ja õpitulemused. Valdkonnapädevuse kujunemist toetavad ka teiste ainevaldkondade õppeained ning tunni- ja kooliväline tegevus.
1.2.5  Õppekavas on järgmised ainevaldkonnad:
1) keel ja kirjandus;
2) võõrkeeled;
3) matemaatika;
4) loodusained;
5) sotsiaalained;
6) kunstiained;
7) tehnoloogia;
8) kehaline kasvatus;
9) informaatika
 1.2.6 Õppekavas ja ainekavades esitatakse nii kooliastmete õpitulemused ning pädevused kui ka õpitulemused õppeteemade läbimisel või osaoskuseti. Õpitulemused toetavad valdkonnapädevuste kujunemist. Väärtushoiakuid väljendavaid õpitulemusi numbriliselt ei hinnata, vaid antakse nende saavutatuse kohta õpilasele sõnalist tagasisidet.
1.2.1 I kooliastmes taotletavad pädevused
Esimese kooliastme lõpus õpilane:
1.2.1.1  peab lugu oma perekonnast, klassist ja koolist; on viisakas, täidab lubadusi; teab, et kedagi ei tohi naeruvääristada, kiusata ega narrida; oskab kaaslast kuulata, teda tunnustada;
1.2.1.2  tahab õppida, tunneb rõõmu teadasaamisest ja oskamisest, oskab õppida üksi ning koos teistega, paaris ja rühmas, oskab jaotada aega õppimise, harrastustegevuse, koduste kohustuste ning puhkamise vahel;
1.2.1.3  teab oma rahvuslikku kuuluvust ning suhtub oma rahvusesse lugupidavalt;
1.2.1.4  oskab end häälestada ülesandega toimetulemisele ning oma tegevusi ülesannet täites mõtestada; oskab koostada päevakava ja seda järgida;
1.2.1.5  suudab tekstidest leida ja mõista seal sisalduvat teavet (sealhulgas andmeid, termineid, tegelasi, tegevusi, sündmusi ning nende aega ja kohta) ning seda suuliselt ja kirjalikult esitada;
1.2.1.6  mõistab ja kasutab õpitavas võõrkeeles igapäevaseid äraõpitud väljendeid ja lihtsamaid fraase;
1.2.1.7 arvutab ning oskab kasutada mõõtmiseks sobivaid abivahendeid ja mõõtühikuid erinevates eluvaldkondades eakohaseid ülesandeid lahendades;
1.2.1.8  käitub loodust hoidvalt;
1.2.1.9  oskab sihipäraselt vaadelda, erinevusi ja sarnasusi märgata ning kirjeldada; oskab esemeid ja nähtusi võrrelda, ühe-kahe tunnuse alusel rühmitada ning lihtsat plaani, tabelit, diagrammi ja kaarti lugeda;
1.2.1.10  oskab kasutada lihtsamaid arvutiprogramme ning kodus ja koolis kasutatavaid tehnilisi seadmeid;
1.2.1.11  austab oma kodupaika, kodumaad ja Eesti riiki, tunneb selle sümboleid ning täidab nendega seostuvaid käitumisreegleid;
1.2.1.12  oskab ilu märgata ja hinnata; hindab loovust ning tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest;
1.2.1.13  hoiab puhtust ja korda, hoolitseb oma välimuse ja tervise eest ning tahab olla terve;
1.2.1.14  oskab ohtlikke olukordi vältida ja ohuolukorras abi kutsuda, oskab ohutult liigelda;
1.2.1.15  teab, kelle poole erinevate probleemidega pöörduda, ning on valmis seda tegema.
1.2.2 Õppe ja kasvatuse rõhuasetused I kooliastmes
1.2.2.1 Esimeses klassis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks õpilaste kohanemine koolieluga, turvatunde ja eduelamuste kogemine ning valmisoleku kujunemine edasiseks edukaks õppetööks. Õpilaste koolivalmidus ja võimed on erinevad, seetõttu diferentseeritakse õppeülesandeid ja nende täitmiseks kuluvat aega. Esimeses kooliastmes keskendutakse:
1.2.2.1.1  kõlbeliste tõekspidamiste ning heade käitumistavade tundmaõppimisele ja järgimisele;
1.2.2.1.2  positiivse suhtumise kujunemisele koolis käimisesse ja õppimisesse;
1.2.2.1.3  õpiharjumuse ja -oskuste kujundamisele ning püsivuse, iseseisvuse ja eesmärgistatud töö oskuste ning valikute tegemise oskuste arendamisele;
1.2.2.1.4  eneseväljendusoskuse ja -julguse kujunemisele;
1.2.2.1.5  põhiliste suhtlemis- ja koostööoskuste omandamisele, sealhulgas üksteist toetavate ja väärtustavate suhete kujunemisele õpilaste vahel;
1.2.2.1.6  õpiraskuste äratundmisele ning tugisüsteemide ja õpiabi pakkumisele.
1.2.2.2  Õpetaja olulisim ülesanne on toetada iga õpilase eneseusku ja õpimotivatsiooni.
1.2.2.3  Õppetöö korraldamise alus võib esimeses kooliastmes olla üldõpetuslik tööviis. Sõltuvalt õpilaste ettevalmistusest võib kasutada ka aineõpetuslikku tööviisi või üld- ja aineõppe kombineeritud varianti.
1.2.3 II kooliastmes taotletavad pädevused
Teise kooliastme lõpus õpilane:
1.2.3.1  hindab harmoonilisi inimsuhteid, mõistab oma rolli pereliikmena, sõbrana, kaaslasena ja õpilasena; peab kinni kokkulepetest, on usaldusväärne ning vastutab oma tegude eest;
1.2.3.2  oskab keskenduda õppeülesannete täitmisele, oskab suunamise abil kasutada eakohaseid õpivõtteid (sealhulgas paaris- ja rühmatöövõtteid) olenevalt õppeülesande iseärasustest;
1.2.3.3  väärtustab oma rahvust ja kultuuri teiste rahvuste ning kultuuride seas, suhtub inimestesse eelarvamusteta, tunnustab inimeste, vaadete ja olukordade erinevusi ning mõistab kompromisside vajalikkust;
1.2.3.4  oskab oma tegevust kavandada ja hinnata ning tulemuse saavutamiseks vajalikke tegevusi valida ja rakendada, oma eksimusi näha ja tunnistada ning oma tegevust korrigeerida;
1.2.3.5  oskab oma arvamust väljendada, põhjendada ja kaitsta, teab oma tugevaid ja nõrku külgi ning püüab selgusele jõuda oma huvides;
1.2.3.6  oskab mõtestatult kuulata ja lugeda eakohaseid tekste, luua eakohasel tasemel keeleliselt korrektseid ning suhtlussituatsioonile vastavaid suulisi ja kirjalikke tekste ning mõista suulist kõnet;
1.2.3.7  tuleb vähemalt ühes võõrkeeles toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat infovahetust tuttavatel rutiinsetel teemadel;
1.2.3.8  on kindlalt omandanud arvutus- ja mõõtmisoskuse ning tunneb ja oskab juhendamise abil kasutada loogikareegleid ülesannete lahendamisel erinevates eluvaldkondades;
1.2.3.9  väärtustab säästvat eluviisi, oskab esitada loodusteaduslikke küsimusi ja hankida loodusteaduslikku teavet, oskab looduses käituda, huvitub loodusest ja looduse uurimisest;
1.2.3.10  oskab kasutada arvutit ja internetti suhtlusvahendina ning oskab arvutiga vormistada tekste;
1.2.3.11 oskab leida vastuseid oma küsimustele, hankida erinevatest allikatest vajalikku teavet, seda tõlgendada, kasutada ja edastada; oskab teha vahet faktil ja arvamusel;
1.2.3.12  tunnetab end oma riigi kodanikuna ning järgib ühiselu norme;
1.2.3.13  väärtustab kunstiloomingut ning suudab end kunstivahendite abil väljendada;
1.2.3.14  väärtustab tervislikke eluviise, on teadlik tervist kahjustavatest teguritest ja sõltuvusainete ohtlikkusest;
1.2.3.15  on leidnud endale sobiva harrastuse ning omab üldist ettekujutust töömaailmast.

1.2.4 Õppe ja kasvatuse rõhuasetused II kooliastmes
1.2.4.1  Teises kooliastmes on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks vastutustundlike ja iseseisvate õpilaste kujunemine. Õppetöös on oluline äratada ja säilitada õpilaste huvi õppekavaga hõlmatud teadmis- ja tegevusvaldkondade vastu. Teises kooliastmes keskendutakse:
1.2.4.1.1 õpimotivatsiooni hoidmisele ja tõstmisele, seostades õpitut praktikaga ning võimaldades õpilastel teha valikuid, langetada otsuseid ja oma otsuste eest vastutada;
1.2.4.1.2  huvitegevusvõimaluste pakkumisele;
1.2.4.1.3  õpilaste erivõimete ja huvide äratundmisele ning arendamisele;
1.2.4.1.4  õpiraskustega õpilastele tugisüsteemide ja õpiabi pakkumisele.
1.2.4.2  Õpetuses rakendatakse mitmekesiseid tööviise ja ülesandeid, mis võimaldavad murdeikka jõudvatel õpilastel teha iseseisvaid valikuid ja seostada õpitut praktilise eluga ning aitavad toime tulla õpilaste individuaalselt erineva arenguga, nende muutuvate suhete ja tegutsemisega uutes rollides.
1.2.5  III kooliastmes taotletavad pädevused
Kolmanda kooliastme lõpus õpilane:
1.2.5.1  tunneb üldtunnustatud väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid, järgib neid, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires;
1.2.5.2  tunneb ja austab oma keelt ja kultuuri ning aitab kaasa eesti keele ja kultuuri säilimisele ja arengule. Omab ettekujutust ja teadmisi maailma eri rahvaste kultuuridest, suhtub teistest rahvustest inimestesse eelarvamustevabalt ja lugupidavalt;
1.2.5.3  on teadmishimuline, oskab õppida ja leida edasiõppimisvõimalusi, kasutades vajaduse korral asjakohast nõu;
1.2.5.4  on ettevõtlik, usub iseendasse, kujundab oma ideaale, seab endale eesmärke ja tegutseb nende nimel, juhib ja korrigeerib oma käitumist ning võtab endale vastutuse oma tegude eest;
1.2.5.5  suudab end olukorda ja suhtluspartnereid arvestades kõnes ja kirjas selgelt ja asjakohaselt väljendada, mõista ja tõlgendada erinevaid tekste, tunneb ja järgib õigekirjareegleid;
1.2.5.6  valdab vähemalt üht võõrkeelt tasemel, mis võimaldab igapäevastes olukordades suhelda kirjalikult ja suuliselt ning lugeda ja mõista eakohaseid võõrkeelseid tekste;
1.2.5.7  suudab lahendada igapäevaelu erinevates valdkondades tekkivaid küsimusi, mis nõuavad matemaatiliste mõttemeetodite (loogika ja ruumilise mõtlemise) ning esitusviiside (valemite, mudelite, skeemide, graafikute) kasutamist;
1.2.5.8  mõistab inimese ja keskkonna seoseid, suhtub vastutustundlikult elukeskkonda ning elab ja tegutseb loodust ja keskkonda säästes;
1.2.5.9  oskab esitada loodusteaduslikke küsimusi, nende üle arutleda, esitada teaduslikke seisukohti ja teha tõendusmaterjali põhjal järeldusi;
1.2.5.10  suudab tehnikamaailmas toime tulla ning tehnikat eesmärgipäraselt ja võimalikult riskita kasutada;
1.2.5.11  on aktiivne ja vastutustundlik kodanik, kes on huvitatud oma kooli, kodukoha ja riigi demokraatlikust arengust;
1.2.5.12  suudab väljendada ennast loominguliselt, peab lugu kunstist ja kultuuripärandist;
1.2.5.13  väärtustab ja järgib tervislikku eluviisi ning on füüsiliselt aktiivne;
1.2.5.14  mõtleb süsteemselt, loovalt ja kriitiliselt, on avatud enesearendamisele.
1.2.6 Õppe ja kasvatuse rõhuasetused III kooliastmes
Kolmandas kooliastmes on õppe ja kasvatuse põhitaotlus aidata õpilastel kujuneda vastutustundlikeks ühiskonnaliikmeteks, kes igapäevaelus iseseisvalt toime tulevad ning suudavad oma huvidele ja võimetele vastavat õpiteed valida. Kolmandas kooliastmes keskendutakse:
1.2.6.1  õpimotivatsiooni hoidmisele;
1.2.6.2  õppesisu ja omandatavate oskuste seostamisele igapäevaeluga ning nende rakendatavuse tutvustamisele tulevases tööelus ja jätkuõpingutes;
1.2.6.3  erinevate õpistrateegiate teadvustatud kasutamisele ning enesekontrollimise oskuse arendamisele;
1.2.6.4  pikemaajaliste õppeülesannete (sealhulgas uurimuslike õppeülesannete) planeerimisele, eesmärkide püstitamisele ja oma tulemuste hindamisele;
1.2.6.5  õpilaste erivõimete ja huvide arendamisele;
1.2.6.6  õpilaste toetamisele nende edasiste õpingute ja kutsevalikute tegemisel.
1.3 Õppeaasta
1.3.1  Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.
1.3.2  Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest.
1.3.3  Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva. Lõpueksami toimumise päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka.
1.3.4  Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.
1.3.5  Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, projektiõpe, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
1.3.6  Palade Põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
1.3.7  Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. 

2.	Tunnijaotusplaan õppeaineti ja aastati, valikkursuste loendid ja valimise põhimõtted      
2.1	 Palade Põhikooli valikkursused:
2.1.1	Loodusharidus -  I ja II aste
2.1.2	Informaatika -  II ja III aste
2.1.3	Liiklus -  I  aste
2.1.4	Kaitse end ja aita teisi -  II aste

2.2	 Palade Põhikooli kallakud:
2.2.1 LOODUSHARIDUS
Palade Põhikooliga samas majas asub Palade Loodushariduskeskus, mis annab võimaluse õpilastel süvendatult õppida loodusteadusi.  Tänu mitmetele erinevatele suurtele ning väikestele projektidele ning omavalitsuse toetusele, on looduhariduskeskusel Soeras kivimitemaja, kooli ruumides õppe- ja laboriklass. Looduskallakut toetavad ained on: loodusained, hiiumaa loodus ja kultuur, kunst ja meisterdamine looduslikest materjalidest, orienteerumine ja kaardi tundmine jne. Suunda toetavad: matkad, uurimused, projektid, olümpiaadid, näitused, laagrid. Väga oluline on ka kooli looduslik asukoht. Kooli kõrval on õppemetsatükk. 
2.2.2 TERVIS  JA  SPORT
Tervise ja spordikallakut toetavad ained: rütmikatunnid 1.-6. klassis, 1.-5. klassi kolmanda veerandil ujumise algõpetus, liikluse õpe 3.klassis, "Kaitse end ja aita teisi" 6.klassile, erinevad spordiringid (sportmängud, ÜKE, sulgpall), orienteerumine, võistlused, spordipäevad, projektid, uurimused, laagrid. Paladel on heas korras spordirajatised ja väljakud. Kallakut toetab Pühalepa spordiklubi.

2.3 Tunnijaotusplaan 2014-2015 õppeaastal
Õppeaine/klass	I	II	III	IV	V	VI	VII	VIII	IX	
ÕPILASI	3+1	4+5	3+2	4+4	3+3	3+6	3+5	5+6	3+8	
Emakeel	7/7/7/7	7/7/7/7	6/6/6/6	5/5/5/5	5/5/5/5	5/5/5/5	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	
A-võõrkeel		1/1/1/1	4/4/4/4	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	
B-võõrkeel						3/3/3/3	4/4/4/4	3/3/3/3	3/3/3/3	
Matemaatika 	3/3/3/3	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	5/5/5/5	4/4/4/4	4/4/4/4	5/5/5/5	
Loodusõpetus 	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	2/2/2/2	2/2/2/2	3/3/3/3	2/2/2/2			
Geograafia							2/2/1/1	2/2/1/1	2/2/2/2	
Bioloogia							1/1/2/2	1/1/2/2	2/2/2/2	
Keemia 								2/2/2/2	2/2/2/2	
Füüsika								2/2/2/2	2/2/2/2	
Ajalugu					2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	
Inimeseõpetus		1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	2/2/2/2	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1		
Ühiskonnaõpetus						1/1/1/1			1/1/3/3	
Muusikaõpetus	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	
Kunst ja tööõpetus	2/2/2/2	1/1/1/1	2/2/1/1							
Tööõpetus	1/1/1/1/	2/2/2/2	1/1/2/2	2/2/0/0	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/0/0	
Kunst 				1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	
Kehaline kasvatus	2/2/2/2	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	2/2/2/2	3/3/3/3	2/2/2/2	2/2/2/2	
Rütmika	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1				
Loodusharidus	1/1/1/1					1/1/1/1				
Liiklus										
KEAT						1/1/1/1				
Arvutiõpetus				1/1/1/1	1/1/1/1		1/1/1/1	1/1/1/1		
TEGELIK	20/20/20/20	23/23/23/23	25/25/25/25	25/25/23/23	27/27/27/27	32/32/32/32	31/31/31/31	31/31/31/31	32/32/32/32	
LUBATUD	20	23	25	25	28	30	30	32	32	
Neist ringide tunnid	1	1	1	1	2	3	1			

2.4 Tunnijaotusplaan 2015-2016 õppeaastal
Õppeaine/klass	I	II	III	IV	V	VI	VII	VIII	IX	
ÕPILASI	T+P	3+1	4+5	3+2	4+4	3+3	3+6	3+5	5+6	
Emakeel	7/7/7/7	7/7/7/7	6/6/6/6	5/5/5/5	5/5/5/5	5/5/5/5	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	
A-võõrkeel		1/1/1/1	4/4/4/4	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	
B-võõrkeel						3/3/3/3	4/4/4/4	3/3/3/3	3/3/3/3	
Matemaatika 	3/3/3/3	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	4/4/4/4	5/5/5/5	4/4/4/4	4/4/4/4	5/5/5/5	
Loodusõpetus 	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	2/2/2/2	2/2/2/2	3/3/3/3	2/2/2/2			
Geograafia							2/2/1/1	2/2/1/1	2/2/2/2	
Bioloogia							1/1/2/2	1/1/2/2	2/2/2/2	
Keemia 								2/2/2/2	2/2/2/2	
Füüsika								2/2/2/2	2/2/2/2	
Ajalugu					2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	
Inimeseõpetus		1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	2/2/2/2		1/1/1/1	1/1/1/1		
Ühiskonnaõpetus						1/1/1/1			1/1/3/3	
Muusikaõpetus	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	
Kunst ja tööõpetus	2/2/2/2	1/1/1/1	2/2/1/1							
Tööõpetus	1/1/1/1/	2/2/2/2	1/1/2/2	2/2/0/0	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/0/0	
Kunst 				1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	
Kehaline kasvatus	2/2/2/2	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	3/3/3/3	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	2/2/2/2	
Rütmika	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1	1/1/1/1				
Loodusharidus	1/1/1/1						1/1/1/1			
Liiklus			1/1/1/1							
KEAT						1/1/1/1				
Arvutiõpetus				1/1/1/1	1/1/1/1		1/1/1/1	1/1/1/1		
TEGELIK	20/20/20/20	23/23/23/23	25/25/25/25	25/25/23/23	27/27/27/27	30/30/30/30	31/31/31/31	31/31/31/31	32/32/32/32	
LUBATUD	20	23	25	25	28	30	30	32	32	
Neist ringide tunnid	1	1	2	1	2	2	1			

3.	Läbivad teemad ja nende käsitlemise põhimõtted.
3.1  Läbivad teemad on üld- ja valdkonnapädevuste, õppeainete ja ainevaldkondade lõimingu vahendiks ning neid arvestatakse koolikeskkonna kujundamisel. Läbivad teemad on aineülesed ja käsitlevad ühiskonnas tähtsustatud valdkondi ning võimaldavad luua ettekujutuse ühiskonna kui terviku arengust, toetades õpilase suutlikkust oma teadmisi erinevates olukordades rakendada.
3.2  Läbivate teemade õpe realiseerub eelkõige:
3.2.1  õppekeskkonna korralduses – kooli vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õppekeskkonna kujundamisel arvestatakse läbivate teemade sisu ja eesmärke;
3.2.2  aineõppes – läbivatest teemadest lähtudes tuuakse aineõppesse sobivad teemakäsitlused, näited ja meetodid, viiakse koos läbi aineteüleseid, klassidevahelisi ja ülekoolilisi projekte. Õppeainete roll läbiva teema õppes on lähtuvalt õppeaine taotlustest ja õppesisust erinev, olenevalt sellest, kui tihe on ainevaldkonna seos läbiva teemaga;
3.2.3  valikainete valikul – valikained toetavad läbivate teemade taotlusi;
3.2.4  läbivatest teemadest lähtuvas või õppeaineid lõimivas loovtöös – õpilased võivad läbivast teemast lähtuda selle loovtöö valikul, mida tehakse kas iseseisvalt või rühmatööna;
3.2.5  korraldades võimaluse korral koostöös kooli pidaja, paikkonna asutuste ja ettevõtete, teiste õppe- ja kultuuriasutuste ning kodanikuühendustega klassivälist õppetegevust ja huviringide tegevust ning osaledes maakondlikes, üle-eestilistes ja rahvusvahelistes projektides.
3.3  Õpetuses ja kasvatuses käsitletavad läbivad teemad on:
3.3.1  elukestev õpe ja karjääri planeerimine – taotletakse õpilase kujunemist isiksuseks, kes on valmis õppima kogu elu, täitma erinevaid rolle muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas ning kujundama oma elu teadlike otsuste kaudu, sealhulgas tegema mõistlikke kutsevalikuid;
3.3.2  keskkond ja jätkusuutlik areng – taotletakse õpilase kujunemist sotsiaalselt aktiivseks, vastutustundlikuks ja keskkonnateadlikuks inimeseks, kes hoiab ja kaitseb keskkonda ning väärtustades jätkusuutlikkust, on valmis leidma lahendusi keskkonna- ja inimarengu küsimustele;
3.3.3  kodanikualgatus ja ettevõtlikkus – taotletakse õpilase kujunemist aktiivseks ning vastutustundlikuks kogukonna- ja ühiskonnaliikmeks, kes mõistab ühiskonna toimimise põhimõtteid ja mehhanisme ning kodanikualgatuse tähtsust, tunneb end ühiskonnaliikmena ning toetub oma tegevuses riigi kultuurilistele traditsioonidele ja arengusuundadele;
3.3.4  kultuuriline identiteet – taotletakse õpilase kujunemist kultuuriteadlikuks inimeseks, kes mõistab kultuuri osa inimeste mõtte- ja käitumislaadi kujundajana ning kultuuride muutumist ajaloo vältel, kellel on ettekujutus kultuuride mitmekesisusest ja kultuuriga määratud elupraktikate eripärast ning kes väärtustab omakultuuri ja kultuurilist mitmekesisust ning on kultuuriliselt salliv ja koostööaldis;
3.3.5  teabekeskkond – taotletakse õpilase kujunemist teabeteadlikuks inimeseks, kes tajub ja teadvustab ümbritsevat teabekeskkonda, suudab seda kriitiliselt analüüsida ning toimida selles oma eesmärkide ja ühiskonnas omaksvõetud kommunikatsioonieetika järgi;
3.3.6  tehnoloogia ja innovatsioon – taotletakse õpilase kujunemist uuendusaltiks ja nüüdisaegseid tehnoloogiaid eesmärgipäraselt kasutada oskavaks inimeseks, kes tuleb toime kiiresti muutuvas tehnoloogilises elu-, õpi- ja töökeskkonnas;
3.3.7  tervis ja ohutus – taotletakse õpilase kujunemist vaimselt, emotsionaalselt, sotsiaalselt ja füüsiliselt terveks ühiskonnaliikmeks, kes on võimeline järgima tervislikku eluviisi, käituma turvaliselt ning kaasa aitama tervist edendava turvalise keskkonna kujundamisele;
3.3.8  väärtused ja kõlblus – taotletakse õpilase kujunemist kõlbeliselt arenenud inimeseks, kes tunneb ühiskonnas üldtunnustatud väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid, järgib neid koolis ja väljaspool kooli, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires.
4.	III kooliastme läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö korraldamise põhimõtted ning temaatilised rõhuasetused.
4.1	 Loovtöö
4.1.1	III kooliastmes sooritab õpilane loovtöö.
4.1.2	Loovtöö peab olema lõimitud erinevate õppeaine vahel.
4.1.3	Loovtöö teema ja juhendaja valitakse hiljemalt 8.klassi I õppeveerandi  lõpuks. 
4.1.4	Õpilase teema ja juhendaja kinnitab kooli direktor.
4.1.5	Oma loovtööd esitleb õpilane hiljemalt 9. klassi  II veerandi lõpus.
4.2	  8. klassi üleminekueksam
4.2.1	VIII klassi lõpuks sooritab õpilane oma valikul põhiainete hulgast (eesti keel ja kirjandus; matemaatika; inglise keel; keemia; füüsika; bioloogia; geograafia; vene keel; ajalugu; ühiskonnaõpetus) eksami või koostab uurimustöö.
4.2.2	VIII klassi üleminekueksami valib õpilane 22. jaanuariks.
4.2.3	 VIII klassi üleminekueksami eksamivormi ja nõuetega saavad õpilased tutvuda hiljemalt III õppeveerandi algusest.
4.2.4	Üleminekueksam toimub vahetult enne õppeaasta lõppu ja sellele eelneb õpilasele vaba päev.
4.2.5	Eksami hinne kantakse e-kooli ja klassitunnistusele ja seda arvestatakse eraldi hindena.
4.2.6	Eksami ebaõnnestumisel, määrab direktor järeleksami aja, mis ei tohi olla hiljem, kui 30.08. samal õppeaastal.
4.2.7	Uurimistöö puhul peab olema teema ja juhendaja kinnitatud hiljemalt I veerandi lõpuks.
4.2.8	Tööde esitamise aeg on hiljemalt 02. mai ning tööde kaitsmine toimub üleminekueksamiga samal päeval.
5.	Ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamise põhimõtted.
5.1 Koolis toimub projektinädal üldreeglina veebruarikuu  kolmandal nädalal. Õpilased jaotatakse gruppidesse ja koos õpetajaga valitakse teema ja ning teostatakse projekt, mille avalik esitlus on projektinädala lõpus.
Projektinädalasse on kaasatud Suuremõisa Põhikool.
5.2 Esimesel veerandil  toimub projektipäev teemal „Tervis ja turvalisus“
5.3 Palade kool on avatud koostööle kõikidele meid huvitavatele ja vajalikele projektidele oma koolis, vallas, maakonnas, vabariigis jne.
6.	Õppe ja kasvatuse korraldus (sealhulgas projekt-, õues- ja muuseumiõppeks ning ekskursioonideks ja õppekäikudeks vajalik aeg)
6.1. Õppe- ja kasvatuseesmärkide täitmiseks luuakse õpikeskkond, kus:
6.1.1  õpilaste, õpetajate, kooli juhtkonna ja lastevanemate omavahelised suhted põhinevad lugupidamisel ning demokraatial;
6.1.2 õppekava elluviimiseks on olemas vajalikud õppevahendid ja -materjalid;
6.1.3 järgitakse tervisekaitse ja ohutusnõudeid;
6.1.4 luuakse tingimused õpilase ja õpetaja arenguks;
6.1.5 on esteetiliselt kujundatud otstarbeka sisustusega ruumid.
6.2  Kool jaotub astmeti:
I aste 1.-3. klass
II aste 4.-6. klass
III aste 7.-9. klass
6.3 Valikaineid valitakse arvestusega, et õpilaste koormus ei ületaks riiklikus õppeplaanis lubatud nädalakoormust.
6.4 Liittunnid erinevates õppeainetes moodustatakse olenevalt õpilaste arvust ja rahalistest võimalustest.
6.5  Liiklusõpetus toimub üldreeglina III klassis.
6.6  Palade kool osaleb 6. klasside projektis“ Kaitse end ja aita teisi“
6.7  Õppe- ja kasvatustegevuse põhivorm on õppetund. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli ekskursiooni või õppekäiguna.
6.8 Kool korraldab oma õpilastele loodus-,  spordi- ja teiste ainete laagreid
6.9 Põhikooli kohustuslike õppeainete nädalatundide arv lähtuvalt Riiklikust õppekavast  I, II ja III kooliastmes on järgmine:

Õppeaine	I	II	III	
1) eesti keel 	19	11	  6	
2) kirjandus:	  0	  4	  6 	
4) A-võõrkeel:	  3	  9	  9	
5) B-võõrkeel:	  0	  3	  9	
6) matemaatika:	10	13	13	
7) loodusõpetus:	  3	  7	  2	
8) geograafia:	  0	  0	  5	
9) bioloogia:	  0	  0	  5	
10) keemia:	  0	  0	  4	
11) füüsika:	  0	  0	  4	
12) ajalugu:	  0	  3	  6	
13) inimeseõpetus:	  2	  2	  2	
14) ühiskonnaõpetus:	  0	  1	  2	
15) muusika:	  6	  4	  3	
16) kunst:	  4,5	  3	  3	
17) tööõpetus, käsitöö ja kodundus, tehnoloogiaõpetus:	  4,5	  5	  5	
18) kehaline kasvatus:	     8	  8	6		

7. Hindamise korraldus.
7.1. Hindamise eesmärk on:
 toetada õpilase arengut;
 anda tagasisidet õpilase õppeedukuse kohta;
 innustada ja suunata õpilast sihikindlalt õppima;
 suunata õpilase enesehinnangu kujunemist, suunata ja toetada õpilast edasise haridustee valikul;
suunata õpetaja tegevust õpilase õppimise ja individuaalse arengu toetamisel;
anda alus õpilase järgmisse klassi üleviimiseks ning kooli lõpetamise otsuse tegemiseks.
õpilastele, kes õpivad individuaalse õppekava järgi (HEV ehk hariduslike erivajadustega lapsed), arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
Lihtsustatud, toimetuleku, koduõppe jne õppekava järgi õppivate õpilaste hindamisel lähtutakse riigi poolt kehtestatud hindamisnormidest.
7.2.  Hindamine on süstemaatiline teabe kogumine õpilase arengu kohta, selle teabe analüüsimine ja tagasiside andmine. Hindamine on aluseks õppe edasisele kavandamisele. Hindamisel kasutatakse mitmesuguseid meetodeid, hindamisvahendeid ja -viise. Hindamine on õpetamise ja õppimise lahutamatu osa.
7.3.  Kool annab õpilasele ja piiratud teovõimega õpilase puhul ka vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase käitumise (sealhulgas hoolsuse) kohta vähemalt neli korda õppeaastas klassitunnistusel või klassijuhataja poolt koostatud lisa lehel I ja II kooliastmes. III kooliastmes on hindamine trimestri põhimõttel. I trimester lõpeb novembri viimasel päeval, II trimester lõpeb veebruari viimasel päeval ja III trimester on koos koolilõpuga v.a 9.klass, kelle aastahinded pannakse eksamiainetes välja enne eksamiperioodi algust. 
7.4.  Kool kasutab eKooli teenust, kust õpilased ja nende vanemad saavad infot hinnete, märkuste ja muu õppeprotsessi kohta.
7.5.  Hindamise korraldus ning õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
7.1 Kujundav hindamine
7.1.1. Kujundava hindamisena mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus analüüsitakse õpilase teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed. Kujundav hindamine keskendub eelkõige õpilase arengu võrdlemisele tema varasemate saavutustega. Tagasiside kirjeldab õigel ajal ja võimalikult täpselt õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning sisaldab ettepanekuid edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpilase arengut.
7.1.2.  Õppetunni vältel saab õpilane enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade) kohta. Kogu õppepäeva vältel annavad pedagoogid õpilasele tagasisidet, et toetada õpilase käitumise, hoiakute ja väärtushinnangute kujunemist. Põhikool reageerib juhtumitele, mis on vastuolus üldtunnustatud väärtuste ning heade tavadega.
7.1.3.  Õpilane kaasatakse enese ja kaaslaste hindamisse, et arendada tema oskust eesmärke seada ning oma õppimist ja käitumist eesmärkide alusel analüüsida ning tõsta õpimotivatsiooni.
7.2 Teadmiste ja oskuste hindamine kui kokkuvõtvate hinnete alus
7.2.1.  Õpilase ainealaseid teadmisi ja oskusi võrreldakse õpilase õppe aluseks olevas ainekavas toodud oodatavate õpitulemustega ja tema õppele püstitatud eesmärkidega. Ainealaseid teadmisi ja oskusi võib hinnata nii õppe käigus kui ka õppeteema lõppedes.
7.2.2.  Hindamisel viie palli süsteemis:
1) hindega „5” ehk „väga hea” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele täiel määral ja ületavad neid;
2) hindega „4” ehk „hea” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused vastavad üldiselt õpilase õppe aluseks olevatele taotletavatele õpitulemustele;
3) hindega „3” ehk „rahuldav” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused võimaldavad õpilasel edasi õppida või kooli lõpetada ilma, et tal tekiks olulisi raskusi hakkamasaamisel edasisel õppimisel või edasises elus;
4) hindega „2” ehk „puudulik” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui õpilase areng nende õpitulemuste osas on toimunud, aga ei võimalda oluliste raskusteta hakkamasaamist edasisel õppimisel või edasises elus;
5) hindega „1” ehk „nõrk” hinnatakse vaadeldava perioodi või vaadeldava temaatika õpitulemuste saavutatust, kui saavutatud õpitulemused ei võimalda oluliste raskusteta hakkamasaamist edasisel õppimisel või edasises elus ning kui õpilase areng nende õpitulemuste osas puudub.
7.2.3.  Viie palli süsteemis hinnatavate kirjalike tööde koostamisel ja hindamisel lähtutakse põhimõttest, et kui kasutatakse punktiarvestust ja õpetaja ei ole andnud teada teisiti, koostatakse tööd nii, et hindega „5” hinnatakse õpilast, kes on saavutanud 90–100% maksimaalsest võimalikust punktide arvust, hindega „4” 75–89%, hindega „3” 50–74%, hindega „2” 20–49% ning hindega „1” 0–19%.
7.2.4.  I klassi õpilastel rakendatakse kujundavat hindamist; teiste klasside ja õpilaste puhul teeb otsuse kooli õppenõukogu igal aastal eraldi
7.3  Kokkuvõtvad hinded ja järgmisse klassi üleviimine
7.3.1.  Kool kasutab kokkuvõtvat hindamist üldreeglina veerandi  hinnetena. III kooliastmes trimestri hinnetena.
7.3.2.  I klassis kasutatakse kokkuvõtva hindamisena vähemalt kaks korda õppeaastas toimuvat kirjeldavate sõnaliste kokkuvõtvate hinnangute andmist. Kokkuvõtvas hinnangus peab selgelt kajastuma, kuivõrd taotletud õpitulemused on saavutatud. 
7.3.3.  Aastahinne pannakse  veerandihinnete ( trimestrihinnete) alusel.
7.3.4.  Kui õppeperioodi keskel on õppeaine veerandihinne või -hinnang jäänud andmata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, hinnatakse aastahinde või -hinnangu väljapanekul vastaval perioodil omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele „nõrk” või antakse tulemustele samaväärne sõnaline hinnang.
7.3.5.  Õpilasele, kelle poolaastahinne on „puudulik” või „nõrk”, kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne õppekava või määratakse mõni muu tugisüsteem (nt logopeediline abi, parandusõpe jm) vastavalt kooli õppekavas sätestatule, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused.
7.3.6.  Veerandihinnete või -hinnangute alusel otsustab õppenõukogu, kas viia õpilane järgmisse klassi, jätta täiendavale õppetööle või klassikursust kordama. Õpilaste järgmisse klassi üleviimise otsus tehakse enne õppeperioodi lõppu.
7.3.7.  Õpilane jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt veerandihinnetest või -hinnangutest tuleks välja panna aastahinne „puudulik” või „nõrk” või samaväärne sõnaline hinnang. Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu enne õppeperioodi lõppu, võttes aluseks õpilase õppeaasta jooksul talle määratud tugisüsteemidest osavõtu ja koolikohustuse täitmise. Täiendava õppetöö raames täidab õpilane õpetaja vahetul juhendamisel spetsiaalseid õppeülesandeid, et omandada õppekavaga nõutavad teadmised ja oskused. Täiendav õppetöö viiakse läbi väljaspool õppetunde. Aastahinne või -hinnang pannakse välja pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.
7.3.8.  Õppenõukogu põhjendatud otsusega ( kui õpilane ei ole aasta jooksul piisavalt kasutanud talle määratud tugisüsteeme ja /või „puudulikud“ hinded on seoses põhjuseta puudumistega jne.) võib  jätta õpilase klassikursust kordama ilma täiendava õppetöö määramiseta. 
7.3.9.  Kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines aastahinne „puudulik” või „nõrk” või samaväärne sõnaline hinnang, täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud ning õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks ei ole otstarbekas rakendada individuaalset õppekava või muid koolis rakendatavaid tugisüsteeme otsustab õppenõukogu klassikursuse kordamise üle. Õppenõukogu kaasab otsust tehes õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse. 
7.3.10.  9. klassi õpilasele pannakse aastahinded välja enne lõpueksamite toimumist, välja arvatud õppeainetes, milles õpilane jäetakse täiendavale õppetööle ( juhul, kui ei rakendata punkti 8)
7.3.11.  Punktides 7.3.6- 7.3.8  sätestatut ei kohaldata õpilase suhtes, kellele on koostatud individuaalne õppekava, kus on ette nähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.
7.3.12. Käitumise ja hoolsuse hinded paneb välja klassijuhataja, vajadusel konsulteerides teiste kooli töötajate ja pedagoogidega.
7.4  Põhikooli lõpetamine
 Põhikooli lõpetamisel lähtutakse riigi poolt seatud lõpetamise tingimustest. 
7.4.1.  Põhikooli lõpetab õpilane, kellel õppeainete viimased aastahinded on vähemalt „rahuldavad”, kes on kolmandas kooliastmes sooritanud loovtöö ning kes on sooritanud vähemalt rahuldava tulemusega eesti keele eksami, matemaatikaeksami ning ühe eksami omal valikul.
7.4.2.  Põhikooli lõpetanuks võib õpilase või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse alusel ja õppenõukogu otsusega pidada ning põhikooli lõputunnistuse anda õpilasele:
1) kellel on üks nõrk või puudulik eksamihinne või õppeaine viimane aastahinne;
2) kellel on kahes õppeaines kummaski üks nõrk või puudulik eksamihinne või õppeaine viimane aastahinne.
7.4.3.  Haridusliku erivajadusega õpilasele, kellel käesolevas määruses sätestatud tingimustel kooli õppekavaga või nõustamiskomisjoni soovitusel individuaalse õppekavaga on vähendatud või asendatud käesolevas määruses sätestatud taotletavaid õpitulemusi, on lõpetamise aluseks kooli või individuaalses õppekavas määratud õpitulemuste saavutatus. Haridusliku erivajadusega õpilasel on õigus sooritada põhikooli lõpueksamid eritingimustel vastavalt „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 30 lõike 2 alusel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lõpueksamite korraldamise tingimustele ja korrale.
7.4.4.  Õpilane, kelle õppekeel ei ole eesti keel, kes õpib keelekümblusklassis või kes asus eesti õppekeelega koolis või klassis õppima viimase kuue õppeaasta jooksul, võib lõikes 1 nimetatud eesti keele eksami asemel sooritada eesti keele teise keelena eksami.
7.4.5.  Varem välisriigis õppinud õpilane, kes on enne lõpueksamite toimumist Eestis põhikoolis õppinud kuni kolm järjestikust õppeaastat ning kellele on eesti keele õppimiseks koostatud individuaalne õppekava, võib eesti keele või eesti keele teise keelena eksami sooritada temale koostatud individuaalse õppekava põhjal ettevalmistatud koolieksamina. Koolieksami ettevalmistamisel ja hindamisel lähtutakse §-des 20–22 sätestatust.
7.4.6.  Põhikooli lõpetanuks peetakse eksterni, kes on sooritanud põhikooli lõpueksamid ning aineeksamid nendes õppeainetes, milles tal puuduvad põhikooli lõputunnistusele kantavad hinded või milles tal ei ole tõendatud teadmisi ja oskusi varasemate õpi- ja töökogemuste arvestamise kaudu. Eksterni ei hinnata kehalises kasvatuses, käsitöös ja kodunduses ning tehnoloogiaõpetuses. Koolid, kus rakendatakse mittestatsionaarset õppevormi, on kohustatud looma võimaluse kooli lõpetamiseks eksternina koolikohustusliku ea ületanud isikule, kes on esitanud koolile sellekohase kirjaliku taotluse hiljemalt jooksva õppeaasta 1. novembriks. Kooli lõpetamisel eksternina võimaldatakse lõpetajale kooli poolt juhendatud õppetegevust kokku vähemalt 15 arvestusliku õppetunni ulatuses. Muus osas toimub õppimine iseseisvalt.
8.	Õpilaste ja vanemate teavitamise ja nõustamise korraldus.
8.1  Klassi- või aineõpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet vastavalt õpilase vajadustele. Õpilase võimete ja annete kõrgeimale võimalikule tasemele arendamiseks tuleb põhikoolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada diferentseeritud õpet. Põhikool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
8.2   Palade Põhikool nõustab vajaduse korral õpilase vanemat õpilase arengu toetamises ja kodus õppimises.
8.3   Palade Põhikool korraldab õpilaste ja vanemate teavitamist edasiõppimisvõimalustest ning tagab õpilastele karjääriteenuste (karjääriõpe, -info või -nõustamine) kättesaadavuse.
8.4   Palade Põhikool tagab õpilasele ning vanematele teabe kättesaadavuse õppe ja kasvatuse korralduse kohta ning juhendamise ja nõustamise õppetööd käsitlevates küsimustes. Peamised õppeteemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse õpilasele teatavaks õppeveerandi või poolaasta algul.
9.	Õpilaste juhendamise ja hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse põhimõtted.
9.1 Õpilaste juhendamine

9.1.1	Palade Põhikooli õpilasi juhendavad aineõpetajad ja direktori poolt kinnitatud juhendajad väljas pool kooli. 
9.1.2	Õpilane valib juhendaja endale ise.

9.2 Hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse põhimõtted

9.1.3	Hariduslike erivajadustega (HEV) õpilaste õppekorralduses lähtub Palade Põhikool riiklikust õppekavast ja Põhikooli- ja Gümnaasiumi seadusest. 
9.1.4	Koolil on määratud HEV õpilastega tegelemiseks koordinaator.
9.1.5	Hariduslike erivajadustega õpilasele koostatakse vastavalt vajadusele individuaalne õppekava.
9.1.6	Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.
9.1.7	HEV õpilasi toetavad logopeedi tunnid ja õpiabi rühmad.
9.1.8	Õpiraskustega õpilastele määratakse vastavas aines kohustuslikud konsultatsiooniajad (sealt puudumine on võrdne põhjuseta puudumisega)
10.	 Karjääriteenuste korraldus.

10.1  Kool teeb karjääriteenuste korralduses ja muu sellega seonduvaga koostööd  Hiiumaa Teavitamise- ja Nõustamiskeskusega (HUPS). 
10.2	  Kooli IX klassi õpilased osalevad HUPS-i korraldatud edasi õppimise võimalusi tutvustaval reisil Eestimaa erinevates koolides. 
10.3	  Kool on avatud edasiõppimise võimalusi reklaamivatele õppeasutustele. 

11.	  Õpetaja töökava koostamise põhimõtted.
Iga õpetaja koostab endale vastava õppeaine töökava hiljemalt üks nädal enne õppetöö algust arvestades kooli õppekava, tingimusi, võimalusi ja kooli üldtööplaani ning ürituste kava.
12.	 Õpetajate ja lastevanemate koolitus.
Koolil on õigus korraldada ja läbi viia koolitusi õpetajatele ja lastevanematele jt täiskasvanutele.
Kooli direktoril on õigus väljastada koolituse läbinutele tõend, kus on kirjas koolituse teema, läbiviija, koolituse maht, koolituse aeg.
13.	  Kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord.
13.1  Palade Põhikooli õppekava koostamine ja arendamine eeldab õpilaste ja õpetajate, juhtkonna, kooli hoolekogu, kooli ja lastevanemate, kooli pidaja, teiste õppeasutuste ja organisatsioonide koostööd riikliku õppekava üldosa mõtestamisel ja ainekavade koostamisel.
13.2 Palade Põhikooli  õppekava koostamisel ja arendamisel osalevad kõik pedagoogid.
13.3 Palade Põhikooli õppekava koostamise ja arendamise demokraatliku korralduse eest vastutab kooli direktor.
13.4  Õppekava on avatud pidevaks edasiarendamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt muutustele ühiskonnas ja seadusandluses. 

Kinnitatud: Õppenõukogu otsus nr. 1  28. august 2014